Fasciculi Archaeologiae Historicae. Fasc. 32 (2019)
Institute of Archaeology and Ethnology of Polish Academy of Sciences ; Polish Academy of Sciences. Łódź Branch
Ancient firearms from both Medieval and Post-Medieval times were fairly often damaged in various ways. Depending on the degree of barrel damage, remains could be reused as material for making new weapons or, if the damage was minor, the weapon could be restored to full combat efficiency. Also in the case of obsolete specimens, attempts were made at modernising them e.g. by placing them on a new stock or mounting a newer type of lock. Lastly, we also see cases of barrel modifications which change the character of the weapon, e.g. from hand-held to light artillery. It seems that all these modifications were aimed at the immediate improvement of castle or town arsenals without investing significant amounts of money. Numerous examples to confirm such recycling are provided by finds of ancient firearms in museum collections in Central Europe.
Čepička L., Dolínek V. 1991. Výběrový katalog expozice voenského historického muzea. Praha.
Chamonikola K. (ed.) 1999. Od gotiky k renesanci. Výtvarná kultura Moravy a Slezska 1400-1550. Brno.
Dolínek V., Durdík J. 1993. Encyklopédie des armes. Paris.
Durdík J. 1955. Znojemské puškařství v první třetiniě 15. století. “Historie a vojenství” 1, 52-99.
Durdík J. 1957. Pracovní postupy v bratislavské puškařské huti v 1. poloviniě 15. století. “Historie a vojenství” 3, 301-327.
Durdík J. 1965. Palné zbraně a puškaři v Chebu v letech 1450-1470. “Historie a vojenství” 4, 513-545.
Durdík J., Dolínek V., Šáda M. 1986. Vzácné zbraně a zbroj ze sbírek Vojenského muzea v Praze. Praha.
Edge D., Paddock J.M. 1988. Arms and Armour of the Medieval Knight. An Illustrated History of Weaponry in the Middle Ages. New York.
Frýda F. 1988. Plzeňská městská zbrojnice 1. Plzeň.
Frýda F. 2007. Plzeň, středověká městská pevnost a její zbrojnice. In: M. Drda, Z. Vybíral (eds.), Jan Žižka z Trocnova a husitské vojenství v evropských dějinách. VI. Mezinárodní husitolologické symposium, Tábor 12.-14. října 2004. Husitský Tábor – Suplementum 3. Tábor, 379-393.
Goš V. 2002. Archeologové na Novém Hradu u Kopřivné na Šumpersku. “Vlastivědný věstník moravský” 54, 183-187.
Goš V. 2016. Nálezový soubor z Nového Hradu u Hanušovic. Etuda z archeologie všedního dne. “Pravěk. Nová řada” 24, 265-294.
Górski K. 1902. Historya artyleryi polskiej. Warszawa.
Holl I. 1967. Sopron köépkori városfalai. Jelentés az 1961-64. évi ásatásokról. “Archaeologiai Értesítö” 94, 155-183.
Holl I. 1968. Sopron köépkori városfalai 2. “Archaeologiai Értesítö” 95, 188-205.
Kocurek L. 1974. Vojenská technika. In: L. Nový (ed.), Dějiny techniky v Československu [do konce 18. století]. Praha, 307-320.
Kontny B. 2019. Archeologia wojny. Studia nad uzbrojeniem barbarzyńskiej Europy okresów wpływów rzymskich i wędrówek ludów. Oświęcim.
Michalak A., Wawrzyniak P. 2009. Między bronią a narzędziem, czyli w co przekuto miecz ze Świebodzina? “Acta Militaria Mediaevalia” 5, 197-212.
Petrl M. 1983. Dělostřelecké hlavně z počátku 15. století z hradu Český Šternberk. “Archeologické rozhledy” 24 (3), 312-314, 351-352.
Petrl M. 1985. Nejstarší palné zbraně ze sbírek hradu Českého Šternberka. “Sborník vlastivědných prací z Podblanicka” 25, 129-137.
Piaskowski J. 1982. Technologia odlewania luf armatnich w XVI-XVIII wieku. “Przegląd Odlewnictwa” 32, 32-36.
Sixl P. 1902. Entwickelung und Gebrauch der Handfeuerwaffen. “Zeitschrift für historische Waffen- und Kostümkunde“ 2 (1900-1902), 264-269.
Strzyż P. 2014. Broń palna w Europie Środkowej w XIV-XV w. Łódź.
Strzyż P. 2014. Słabości średniowiecznego odlewnictwa broni ogniowej. Wybrane spostrzeżenia z terenu Europy Środkowej. In: M. Bis, W. Bis (eds.), Rzeczy i ludzie. Kultura materialna w późnym średniowieczu i w okresie nowożytnym. Studia dedykowane M. Dąbrowskiej. Warszawa, 349-360.
Strzyż P., Dzieńkowski T., Gołub S. 2017. Hakownice z ratusza w Chełmie. Przyczynek do znajomości środkowoeuropejskiej ręcznej broni palnej w XVI stuleciu. “Acta Archaeologica Lodziensia” 62, 99-107.
Szymczak J. 2004. Początki broni palnej w Polsce (1383-1533). Łódź.
Tecl R. 2009. Palná výzbroj města Tábora v 15. a prvé polovině 16. století. “Husitský Tábor” 16, 343-347. Ustohal V., Stránský K., Hanák V. 1991-1992. Hákovnice ze slovácké půdy. “Slovácko” 33, 159-170.
Volkay M. 2015. Artylerya Nasvishskaga zamka. Minsk.
Wilinbachow W. 1963. Początkowy okres rozwoju broni palnej w krajach słowiańskich. “Kwartalnik Historii Nauki i Techniki” 8 (2), 215-235.
Żabiński G., Biborski M., Miśta-Jakubowska E. A. 2019. A Late Medieval or Early Modern Gun Barrel from the Castle Museum in Malbork – Typology, Technology of Manufacture and Identification of the Smelting Process. “Archaeological and Anthropological Sciences” 11 (5), 2007-2026.
Žákovský P., Schenk Z. 2017. Středověké a raně novověké zbraně Přerovska. Zbraně a zbroj od kolapsu Velké Moravy do konce třicetileté války. Přerov, Brno.
Fasciculi Archaeologiae Historicae
0860-0007 ; doi:10.23858/FAH32.2019.008
IAiE PAN, sygn. P III 348 ; IAiE PAN, sygn. P III 349 ; IAiE PAN, sygn. P III 368 ; kliknij tutaj, żeby przejść
Instytut Archeologii i Etnologii Polskiej Akademii Nauk
Biblioteka Instytutu Archeologii i Etnologii PAN
9 kwi 2021
https://rcin.org.pl./publication/120452
Nazwa wydania | Data |
---|